Christian,+Kasper+og+Søren

=Den samfundsvidenskabelige forskningsproces=

//Lavet af Christian Rosendal Træholt, Kasper Kruhøffer Andersen og Søren Mikkelsen den 12. maj 2010.//

Forord
På HTX Christiansbjerg har vi i samfundsfag været i gang med forløbet //"Den samfundsvidenskabelige forskningproces"// og dets forskellige dele fra uge 4 til uge 12. Der skal derfor udarbejdes en rapport omhandlende forløbet, der mundede ud i en spørgeskemaundersøgelse om politiske skillelinjer. Rapporten bliver udarbejdet af tre studerende fra 2A (08xca), som afleverer den i form af denne Wikispace side!

Problemformulering
Man opdager nye problemstillinger i samfundsvidenskaben, når man for eksempel støder på et samfundsfænomen / sammenhæng man endnu ikke har undersøgt eller teoretiseret. Eksempelvis da man første gang ville undersøge hvad, der havde indflydelse på partivalg. En anden måde er - som er den hyppigst fremkommende - når en teori ikke længere kan forklare, hvad der sker i virkeligheden, hvorefter man så prøver, at omskrive den ved empirisk, at undersøge eventuelle nye sammenhænge. Et eksempel kunne være, da man kunne se, at det ikke længere var den sociale klasse, der havde indflydelse på partivalg. Dette resulterede i, at man måtte i gang med at undersøge på ny!
 * Hvordan finder man frem til, hvad man vil undersøge / hvordan opstår problemstillinger i samfundsvidenskaben?**

Ved den deduktive fremgangsmåde har man en viden (oftest i form af teorier og modeller), som man anvender til at tænke sig frem til mulige problemstillinger og løsninger (hypoteser), for derefter, at undersøge dem empirisk. Hvis disse antagelser viser sig ikke at passe, skal teorierne tilpasses/ændres/forkastes, da det er virkeligheden, der kommer før teorierne. Blandt andet fordi teorierne skal beskrive virkeligheden og ikke omvendt!
 * Deduktiv tilgang til problemformulering og hypoteseformulering**

Fordele • Metoden hjælper altid til med at få sine teorier opdateret til det samfund, de skal beskrive.

Ulemper • Det kræver, at man har en viden inden man går i gang.

Med den induktive fremgangsmåde undersøger man, modsat den deduktive metode, samfundet empirisk, for så efterfølgende at sammenfatte en mulig problemstilling med en mulig løsning (hypotese).
 * Induktiv tilgang til problemformulering og hypoteseformulering**

Fordele Ulemper
 * Hvis du på et samfundsvidenskabeligt område ikke ved hvad er af mulige problemstillinger, så kan du bruge en induktive metode til at under søge området.
 * Man kan gå hen og famle i blinde hvis man bare går i gang uden at vide hvor kan skal kigge.

Den deduktive og den induktive metode er hinandens modsætninger. Dog arbejder disse to fremgangsmåder ofte sammen i en slags spiral, der enten starter ved det deduktive eller det induktive trin. Eksempelvis så brugte man den deduktive metode, da man havde indset at der var flere parametre der spillede ind, når folk stemte. Man havde hidtil ment, at den altoverskyggende faktor var den sociale klasse, som påvirkede folkets valg af parti. Man erfarede dog, at den sociale klasse ikke længere kunne forklare folkets valg af parti, hvilket resulterede i, at man begyndte at undersøge samfundet empirisk - Ole Borre var blandt andet en af dem. Man gik efterfølgende over til den induktive metode, for at sammenfatte de indsamlet data, hvorefter man opdagede en ny faktor, der havde indflydelse på folkets partivalg, nemlig uddannelse.
 * Samarbejdet mellem den deduktive fremgangsmåde og den induktive fremgangsmåde**

Valg af metode
Du kan dele alle metoder til undersøgelse af samfundsvidenskablige problemstillinger op i to kategorier - //Den kvalitative// //metode// og //Den kvantitative metode//. • Fokusgruppe interview. • Observation. || Spørgeskemaundersøgelser: • Post-enquete. • Telefoninterview. • Personligt omdelt. • I nterview. • CAPI (Computer assisted personal interview) / I nternettet. || • Film. • Sammenskrivning og fortolkning. || • Datasæt fra spørgeskemaer. • Statistisk metode: Blandt andet procenter, gennemsnit, korrelationer og signifikans. || De forskellige metoder kan benyttes i forskellige situationer, men de har begge deres fordele og ulemper. Derfor er det vigtigt at vide på forhånd, hvad man vil undersøge, før man vælger, hvilken metode man vil benytte sig af!
 * || **Kvalitativ metode** || **Kvantitativ metode** ||
 * **Anvendelse** || Bruges hvis man vil opnå ny og specifik viden, eller opnå mangfoldige beskrivelser og en dybere forståelse af det specifikke. || Bruges til at analysere kendte sammenhænge og påvise om en repræsentativ sammenhæng stadig eksisterer. ||
 * **Indsamlingsmetode** || • Det semistrukturerede personlige interview.
 * **Datatype og analysemetode** || • Tekst.

• Kan opstille typologier. • Større besvarelsesprocent og mere troværdige svar, også på ømtålelige spørgsmål. || • Kan skabe overblik over store mængder information. • Kan drage generelle konklusioner. • Undersøgelsen er nem og billig. • Mindre interviewereffekt til at påvirke svarresultatet. || • Undersøgelsen er dyr og tidskrævende. • Interviewereffekt kan påvirke undersøgelsens troværdighed. || • Kan ikke give dybere forståelse af sammenhænge. • Mindre svarprocent og svar på ømtålelige spørgsmål. • Mindre troværdige besvarelser, da der ikke kan kontrolleres for misforståelser. || Den kvalitative metode anvendes primært, når man ønsker at undersøge for en ny problemstilling, mens den kvantiative metode anvendes til at afdække allerede kendte problemstillinger. I skemaet herunder ses de fordele og ulemper, der er ved de forskellige kvantitative og kvalitative dataindsamlingsmetoder.
 * || **Kvalitativ metode** || **Kvantitativ metode** ||
 * **Styrker** || • Kan give forståelse af enkeltfænomener.
 * **Svagheder** || • Er ikke repræsentativ.

• M ange spørgsmål. • M isforståelser kan rettes. • A nvendelse af billeder og lignende. • H øj svarprocent. • Og andet. ||< • M otivation. • Mange spørgsmål. • Misforståelser kan rettes. • Anvendelse af billeder og lignende. • Høj svarprocent. ||< • L ille tidsforbrug. • Geografiske afstande betyder ingenting. • Mindre interviewereffekt. ||< • Lave omkostninger. • Store stikprøver med stor geografisk spredning. ||< • Det går hurtigt. • Mange spørgsmål besvares på kort tid. || • Stort personaleforbrug. • Stor interviewereffekt. • Stor påvirkning fra resten af fokusgruppen. ||< • Stort tidsforbrug. • Stort personaleforbrug. • Og andet. ||< • Svært at udtrække repræsentative stikprøver på grund af de mange telefonsystemer. • Usikkerhed om respondentens identitet. • Svarvillighed og lignende. ||< • Retur af skemaerne kan tage lang tid. • Lav svarprocent. • U sikkerhed hvad angår respondentens identitet. • Og andet. ||< • S vært at få et repræsentativt udsnit • B esvarelserne vil ikke altid være anonyme. • Lave svarprocenter. ||
 * <  ||< **Personligt interview** ||< **Fokusgruppe interview** ||< **Telefoninterview** ||< **Postspørgeskema** ||< **Elektronisk skema** ||
 * < **Fordele** ||< • Motivation.
 * < **Ulemper** ||< • S tort tidsforbrug.

Spørgeskema
Et spørgeskema er en videnskabelig metode, der blev opfundet af Sir Francis Galton. Undersøgelsen er billig at foretage, eftersom mange personer bliver stillet de samme spørgsmål. På den måde indsamles der viden om svarpersonerne. I vores tilfælde deltager tilfældige udvalgte svarpersoner i en stikprøve - således opnås en repræsentativ stikprøve, der forhåbentlig afspejler en større population. Vi ønsker at få omkring 1000 besvarelser, hvilket som regel er nok, da sandsynligheden derefter ikke stiger markant. Der kan dog være tilfælde, hvor 400-800 er nok, men det kommer an på, hvad man vil undersøge.

Holdet blev delt op i mindre grupper, hver gruppe fik til opgave at udarbejde spørgsmål til et spørgeskema, som giver os mulighed for at undersøge hvilke politiske skillelinjer, der er gældende i dagens Danmark. Derudover skulle vi konstruere baggrundsspørgsmål, der i et vist omfang kunne tænkes, at have betydning for holdningsdannelse. Gruppernes spørgsmål blev efterfølgende indsamlet, hvorefter holdet gav konstruktiv kritik til spørgsmålene. Spørgsmålene blev herefter rettet i grupperne, før de blev indsamlet på ny og sat sammen til holdets fælles spørgeskema. Holdet så det fælles spørgeskema igennem, for at sikre at spørgsmålene var forståeligt formuleret, samt om nogle af spørgsmålene eventuelt kunne undlades. Undervejs lærte vi, hvilket spørgsmål der skal være med i en spørgeskemaundersøgelse samt måden at konstruere spørgsmålene på, eftersom spørgsmålenes formulering er altafgørende for, om spørgeskemaundersøgelsen bliver en succes. Dette skyldes, at spørgsmålene nemt kan laves forkert. Spørgsmål om spørgeskemaundersøgelsens formål og problemstilling bør som regel indgår samt spørgsmål om holdninger og baggrundsvariabler.
 * Spørgsmålskonstruktion**

• om visse forudsætninger er afklaret, inden et givende spørgsmål bliver stillet. • at vær præcis, idet et spørgsmål kan dække over meget. For eksempel ”//Hvor mange børn har du?”.// I dette tilfælde kan det være svært for respondenten, at vide om der tænkes på egne biologiske børn, børn man har giftet sig til eller ens voksende børn.
 * Når spørgsmålene skal laves, skal der være fokus på**

=
• Vær særlig opmærksom på de centrale variabler, fordi det handler om reliabilitet og validitet (se figuren herunder). ======

**Desuden lærte vi at undgå** • tvetydige spørgsmål og tvetydige ord.

=
• negationer (Det kan fx være svært at vide, hvad der bliver spurgt om, hvis ordet //ikke// bruges, da ordet ændrer spørgsmålets betydning). ======

 • et klart sprog. • korte ord.
 * Vi skulle ligeledes anvende**

=
• enkle skalaer med få svarkategorier (i vores tilfælde skrev vi fx nogle udsagn, hvor respondenten havde mulighed for at svare //meget enig, enig, hverken eller, uenig// eller //meget uenig// til udsagnene//).// ======

• en neutral/ved ikke kategori.
Spørgeskemaet bliver introduceret med en kort tekst, hvor patos bliver brugt i en passende grad.
 * Spørgeskemaets opbygning**

=
Opbygningen af spørgeskemaet foregik ved at stille lette og interessevækkende spørgsmål i starten. Det er for eksempel spørgsmål, som respondenten har kendskab til og på den måde nemt kan besvares. ======

=
Efterfølgende kom hovedspørgsmålene, som bestod af vigtige spørgsmål i starten, eftersom mange respondenter har tendens til at blive trætte og ligegyldige, jo længere tid de bruger på besvarelsen. Vi samlede desuden – så vidt det nu var muligt - spørgsmål inden for det samme emne lige efter hinanden. Vi fokuserede desuden på, at spørgsmålene kom i en logisk rækkefølge. Spørgeskemaet blev afsluttet af baggrundsspørgsmål, såsom køn, alder, uddannelsessted og så videre, hvilket er nemt at svare på for respondenten. ======

 Der findes mange måder, hvorpå man kan inddrage respondenter. V i valgte at anvende CAPI (computer assisted personal interview), som er en internetbaseret indsamlingsmetode, fordi vi ikke havde tid til at foretage personlige interview, telefoninterview eller lave fokusgruppe interview. Spørgeskemaundersøgelsen blev sendt ud til holdets E-mailkontantpersoner, på den måde foregik der en tilfældig inddragelse af respondenterne, som kunne deltage ved at klikke på et hyperlink nederst i mailen.
 * Inddragelse af respondenter**

Spørgeskemaet bliver således præsenteret elektronisk på internettet. På den måde undgår vi at skulle indtaste hver enkelte respondents svar på en computer. Respondenterne kan ligeledes sidde der hjemme og besvare spørgeskemaundersøgelsen i fred og ro.
 * Hvordan præsenteres undersøgelsen?**

**•** Man opnår en høj svarprocent, hvis de udvalgte personer kan se, at spørgeskemaundersøgelsen er seriøst lavet, hvilket gerne skal komme til udtryk i introteksten i den udsendte E-mail. **•** Ved at skrive i den udsendte E-mail, at spørgeskemaundersøgelsen kun tager 10 minutter at besvare.
 * Hvordan garanterer man en høj svarprocent?**

=
**•** Ved at garantere at besvarelsen bliver behandlet anonymt. ======

=
**•** Spørgsmålene skal være formuleret på den helt rigtige måde (se afsnittet //Spørgsmålskonstruktion).// ======

Operationalisering af teoretiske variabler går ud på at gøre teoretiske variabler (uhåndgribelige nøglebegreber) til operationelle variabler, som vi kan måle på. Desuden skal de operationelle variabler helst opfattes ens af respondenterne, hvilket kan opnås ved at de teoretiske variabler gøres mere præcise via definitioner. I nogle tilfælde har teoretiske variabler dog flere betydninger, i så fald skal der laves dimensioner, hvilket vil sige at teoretiske variabler splittes op i forskellige betydninger.
 * Operationalisering af teoretiske variabler **