Kapitel+7+-+Finansielle+Markeder

=Finansielle Markeder=

Først og fremmest skal det gøres klart, at markedsøkonomien er en pengeøkonomi. Den typiske betalingsform er nemlig penge når vi sælger noget – enten varer eller arbejdskraft. De finansielle markeder er markeder for obligationer, aktier, valuta, andre værdipapirer mm. Disse finansielle markeder gør det muligt for dig som borger at opspare noget af din indkomst. Det kan fx gøres ved at placere sin opsparing i værdipapirer i form af aktier, obligationer mm. Derudover kan opsparingen også placeres på en pensionsopsparing eller som indskud i et pengeinstitut. Hvis du derimod ønsker at foretage en investering, gør de finansielle markeder det muligt at låne penge hos et pengeinstitut eller udstede aktier. Derfor siges det at de finansielle markeder og pengeinstitutterne er en formidlingsfunktion mellem dem med et opsparingsunderskud (lånebehov) og dem med et opsparingsoverskud (placeringsbehov). De finansielle markeder tiltrækker megen opmærksomhed, da diverse aktiekurser er meget fleksible og ændrer sig meget hurtigt. På den måde kan man relaterer mange finansielle markeder til konkurrencemodellen, hvor priserne ændrer sig øjeblikkeligt efter en ændring i udbud og efterspørgslen.

Pengeøkonomi – betalingsmidler og likviditet
Som tidligere nævnt udfører de finansielle markeder en formidlerrolle mellem aktører med hhv. opsparingsoverskud og opsparingsunderskud. Men kontakt mellem disse er indirekte, da aktøren med et opsparingsoverskud efterspørger noget andet end aktøren med et opsparingsunderskud kan tilbyde. Det såkaldte kapitalmarked tilbyder produkter som er interessante for begge aktører. Kapitalmarkedet har et bredt udbud af produkter som findes på de finansielle markeder. Her er de mest almindelig aktier og obligationer. Kursen på disse såkaldte finansielle fordringer fastsættes på forskellige børser verden over, ud fra hvor godt det går den pågældende virksomhed. Derfor kan kursen være meget fleksibel og ændres hvert øjeblik, så længe børsen er åben. Aktier anses normalt for en meget risikofyldt finansiel fordring.

Kan man handle med risiko?
Risikospredning eller risikodeling er når man deles om udfaldet ved fx en aktiekurs. Det grundlæggende princip er netop at, man mange går sammen om at dele en risiko. Det kan fx gøres som forsikring. Hvis mange står foran en usikker hændelse og udfaldet deles, vil risikoen være mindre, end hvis den enkelte selv skulle bære hele risikoen. Dette kan man fx gøre, hvis man ønsker at investere sin opsparing i aktier. Der er stor risiko knyttet til at kun købe aktier i én bestemt virksomhed. Hvis man derimod spreder sine opsparing over mange forskellige aktier. Der er en anden mere avanceret måde at formindske sin risiko på. Hvis vi forestiller også en større virksomhed, der om 6 måneder skal betale et stort beløb i Amerikanske Dollars. Netop her findes der en risiko, nemlig spørgsmålet om hvad dollarkursen står i om 6 måneder. Derfor kan virksomheden købe sine dollars på termin, altså køber det pågældende dollarbeløb i dag, til den nuværende kurs, men leveringen finder først sted om 6 måneder. På den måde har virksomheden afdækket sin risiko.

Forsikring
Der er knyttet risici til mange private og virksomheder i form af økonomisk aktivitet såsom kursændringer o.l. men der er også knyttet risici til helbred og arbejdsevne. Disse risici kan dækkes af forsikringsselskaber og pensionskasser, som tilbyder forsikrings- og pensionsprodukter. Mange virksomheder og private ønsker at forsikre sig mod en given risici ved betaling. Man betaler for retten til kompensation, hvis man uheldigvis bliver udsat for en given hændelse. På denne måde reducerer man konsekvenserne af et uheld. Man tegner som en gruppe en forsikringskontrakt hos et forsikringsselskab. Forsikringskontrakten dækker konsekvenserne for den del af gruppen hvor den pågældende hændelse har indtruffet. Der findes krav om forsikring, da skaderne af en given hændelse kan have konsekvenser for andre. Det ses fx ved ansvarsforsikringer for biler.

Finansielle markeder – efficiente eller hysteriske?
Som tidligere nævnt tiltrækker de finansielle markeder sig en stor opmærksomhed, da der kan ske drastiske ændringer i diverse kurser. Der er to specielle forhold som omhandler de finansielle markeder. Begge omhandler prisdannelser på finansielle markeder. Det første forhold omhandler hvor fleksible disse prisdannelser er. Det andet forhold omhandler hvorvidt prisdannelsen på de finansielle markeder afhænger af fremtiden. Priserne i dag afhænger nemlig af de forventninger man har til prisen i fremtiden. Man ser store kurssvingninger på de finansielle markeder. Og det kan være meget svært på kort sigt at fortolke og forklare de store udsving. Netop dette fænomen kaldes ”Nervøsitet”, hvor de store udsving i kurserne, ikke kan forklares, selv ud fra de faktorer som normalt er afgørende for kurssvinger. Når man bruger fænomenet ”Hysterisk” menes der, at markedet bliver for selvbekræftende. Når markedet ikke tænker på de reelle forhold, men derimod flytter fokus til forventninger, siges det, at markedet er blevet selvbekræftende. Hvis der sker prisstigninger, fordi mange mennesker forventer, at prisen stiger, er der tale om en ”boble”. Det forsager, at mange gerne vil købe, og der sker yderligere prisstigninger, hvilket igen skaber forventninger om yderligere prisstigninger. Dette kan også være omvendt, hvor det ikke er prisstigninger man forventer, men prisfald. Men prisfaldet kan ikke fortsætte i det uendelige, da det på et tidspunkt vil gå i minus, så derfor sker der på et tidspunkt en tilpasning af kursen til de reelle markedsforhold. Dette punkt kaldes at ”boblen bristes”.

Opsummering
· Markedsøkonomi er en pengeøkonomi, hvor den typiske betalingsform er penge. · De finansielle markeder er markeder for obligationer, aktier, valuta, andre værdipapirer mm. · De finansielle markeder kan bruges til opsparing og investering. · Mange finansielle markeder kommer tæt på konkurrencemodellen. · En pengeøkonomi er mindre omkostningsfuldt end en bytteøkonomi. · De finansielle markeder udfører en formidlingsrolle mellem aktører med opsparingsoverskud og aktører med opsparingsunderskud. · Risikospredning er når man deles om risikoen og udfaldet af en given hændelse. · Man kan købe forsikringspakker for at afdække risici. Dette gør både private og virksomheder. · Prisdannelser på de finansielle markeder afhænger af deres fremtid. Disse priser afhænger af forventningerne til prisen i fremtiden. · Fænomenet ”Nervøsitet”, er når man ikke kan forklare store kursudsving, selv ud fra de faktorer som normalt er afgørende for kurssvinger. · Fænomenet ”Hysterisk”, er når markedet er blevet selvbekræftende. · En ”boble” er når en forventning om prisstigning forsager prisstigning, som igen skaber forventninger om yderligere prisstigninger osv. · ”Boblen bristes” når kursen igen tilpasser sig de reelle markedsforhold.

- Lavet af Troels S. Lading