Kap+20+-+Makroøkonomiske+sammenhænge

Kap. 20 – Markroøkonomiske sammenhænge Jo mere økonomisk aktivitet, der er samfundet, jo højere er indkomsten. Når man øger indkomsten, stiger efterspørgslen. Når efterspørgslen stiger, øges produktionen. Denne giver mulighed for højere indkomst, som igen øger efterspørgslen. Sådan fortsætter det. Selvfølgelig kan det også hænde den anden vej, da efterspørgsel, indkomst og produktion er tæt kædet sammen. Dette er en dårlig spiral at komme ind i. Hvis et firma investerer, er det for at øge efterspørgslen, men for at produktionen vil stige, er det afgørende, hvor meget husholdningerne bruger af den øgede indkomst. Øget investering betyder øget produktion og dermed øget beskæftigelse. Det antages, at husstandene bruger 80 % af den øgede indkomst og sparer 20 % op. Dvs. at hvis en virksomhed investerer en 1 mia. kr., vil indkomsten stige med 0,8 mia. Det betyder at produktionen øges med 0,8 mia. hvoraf husstandene igen bruger 80 % af de 0,8 mia., nemlig 0,64 mia. kr. Det betyder, at produktionen stiger med 0,64 mia. kr. og sådan fortsætter det. Den samlede produktions- og indkomststigning vil være på 5 mia. kr., ved at investere 1 mia. kr. Den gode spiral gør altså, at produktionen er 5 gange så stor som den oprindelige effekt. Dette kaldes en multiplikatoreffekt. Der mangler dog to vigtigere faktorer i denne forsimplede udgave, nemlig det offentlige og udlandet. Det offentlige er en vigtig faktor i sammenhængen mellem produktion, indkomst og efterspørgsel, da de offentlige pålægger skatter. Skatter er med til at bremse effekten fra indkomst til efterspørgsel. Det skyldes, at man principielt har en mindre disponibel indkomst. Samtidig efterspørger det offentlige arbejdskraft og varer og øger derved produktionen og indkomsten. Hvis man igen ser på samme eksempel med at øge investeringen med 1 mia. kr. fra det offentlige. I denne tages der hensyn til skat. Dvs. at 50 % af de 1 mia. kr. (0,5 mia. kr.) går til skat, men resten går til forøget disponibel indkomst. Af den bruger husstandene 80 %, altså 0,4 mia. kr. Den samlede stigning i indkomst og produktion vil i det tilfælde blive 1,7 mia. Dvs. at multiplikatoreffekten er på 1,7. Udlandet har som nævnt også indflydelse. Nogle af de penge vi bruger, bliver brugt på udenlandske produktet (import). Det betyder, at efterspørgslen på danske varer ikke stiger så meget. Samtidig efterspørger udlandet danske varer (eksport) og bedrager derved til efterspørgslen i Danmark. Eksemplet fra den simple multiplikator ses på, men med udlandet som en faktor. Fordelingen af indkomsten er 70 % indenlandske produkter, mens 30 % er varer fra udlandet. Forbruger sparer stadig 20 % op. En virksomhed investerer 1 mia. kr. Den samlede effekt vil da være 2,3 mia. kr., hvilket betyder at multiplikatoren er på 2,3. Man kan finde den samlede efterspørgsel ved at finde summen af det samlede private forbrug, det offentliges forbrug, investeringerne og eksporten, hvorfra importen skal trækkes fra. Efterspørgslen påvirkes af disponibel indkomst, renten, virksomhedens afsætning, indkomsten i forhold til udlandet, indkomst udvikling i Danmark, bytteforhold, forventning til fremtidig afsætning og behov, samt den politik der lægges for det offentlige. Politikkerne har derfor mulighed for at påvirke økonomien ved at ændre på det offentliges forbrug. Eksporten har stor indflydelse på den danske økonomi. En god betalingsbalance, kan være med til at sætte gang i konjekturerne i Danmark og skabe øget aktivitet. Det betyder også, at eksporten kan have en negativ indflydelse på dansk økonomi. Tilpasningsmekanismer virker langsomt, men har stor indflydelse på økonomiens tilpasning i forhold til ændringer i produktion og beskæftigelse eller i forhold til priser, lønninger og konkurrenceevne. Hvis produktionen er høj, vil det typisk kræve mere arbejdskræft og arbejdsløsheden falder derved. Det betyder, at lønmodtagere står i en stærkere situation, derved kan sætter større lønkrav. Der vil derfor medføre lønstigninger. Højere løn, vil give tilbageslag på produktionen. Det altså dyre at producere samme produkt. Dette er med til at bremse en opgangskonjektur. Den anden tilpasningsmekanisme ser på konkurrence evne og priser på danske varer. Når der kommer prisstigninger, vil forskellen mellem danske og udenlandske varer, hvilket forværre vores konkurrenceevne. Det har stor betydning for eksport og import. Danskernes efterspørgsel for udenlandske varer vil stige, samtidig vil udlandets efterspørgsel på dansk varer falde. Det betyder, at når efterspørgslen på danske varer øges, stiger priserne og efterspørgslen vil efter lidt tid blive faldende. Økonomien bliver hele tiden påvirket af fx antal offentlige ansatte, rente og udenlandsk vækst. Det betyder, at det er svært at overskue, hvad der sker, når en komponent ændres. Det er derfor nødvendigt at bruge en model. Der findes tre modeller i Danmark.
 * Indkomst, produktion og efterspørgsel**
 * Multiplikatoreffekten - den simple**
 * Multiplikatoreffekten – den udvidede**
 * Efterspørgselskomponenter**
 * Tilpasningsmekanismer**
 * 1) ADAM: Danmarks statistik, som bruges af bl.a. finansministeriet
 * 2) SMEC: Det Økonomiske Råd, som bruges af vismændene
 * 3) Mona: Nationalbankens model

Modellerne giver et godt billede af den danske økonomi og er en blanding af de tre tidligere nævnte eksempler. Man kan indtaste en ændring og man vil kunne se de sammenhænge, som den indgår i.