Kapitel+28+-+Velfærdssamfundets+økonomiske+implikationer

=Kapitel 28 - Velfærdssamfundets økonomiske implikationer=

Indledning
Den offentlige sektor er vigtig i det danske velfærdssamfund. Skattetrykket er højt da modellen er udbygget. Men hvilken betydning har dette?

Lighed og økonomisk efficiens - Et trade-off?
Normalt ser man velfærdssamfundets økonomiske implikationer som er forhold mellem efficiens og fordeling. Den klassiske trade-off mellem efficiens og fordeling (side 288, eller nederst på denne side, figur 28.1), tog udgangspunkt i en opfattelse at markedsøkonomien vil kunne sikre en velfungerende økonomi og høj velstand. Men det er ikke sikkert at denne velstand er rimelig fordelt. Så derfor vil man rette op på dette med omfordeling. Dette kan dog ikke undgå at påvirke markedsmekanismen. Det vil betyde en lavere efficiens – altså et trade-off mellem efficiens og fordeling. Dette forhold viser sig dog ikke at være sammenfaldende med den der er empirisk observeret. For hvis man kigger på Danmark vil man tydeligt kunne se at den danske økonomi er velfungerende, samtidigt med at vi har en udbygget velfærdsstat. Det tyder altså mere på at sammenhængene er mere som i figur 28.2 (side 289, eller nederst på denne side). Altså at øget omfordeling og udbygning af velfærdssamfundet til et vist punkt kan være godt for den økonomiske udvikling. Da et sikkerhedsnet kan virke bærende for omstilling og tilpasning. Men der kommer et punkt hvor omfordeling kan mindske gennemsnitsindkomsterne i samfundet. Spørgsmålet er derfor hvilken af de to figurer der er sammenfalden med virkeligheden. Hvis man kigger på figur 28.3 eller 28.3 (side 291). Skulle man mene at de skulle have en vis sammenfaldenhed med de to første figurer. Men det tyder på at der ikke er nogen klare sammenhænge mellem virkeligheden eller de to opsatte hypoteser.

Social sikring = forsikring
Normalt forbinder vi velfærdssamfundet med noget, der er med til at sikre en omfordeling mellem dem der har og dem der ikke har. Også kaldet det sociale sikkerhedsnet. Dette har også en forsikringsfunktion., idet at de gør den økonomiske situation mere sikker for en enkelte. Hvis man for eksempel ser på indkomst, så vil man, hvis man er heldig, få en høj løn og dermed bidrage til omfordelingen. Hvis man derimod er uheldig og få en lav løn, vil man have glæde af omfordelingen. Deri ligger en sikkerhed – og dermed en forsikring. Da man i fællesskab deles om konsekvenserne. Sammenhængen kan ses ved en før- og efter- situation. Hvis man i efter- situationen ved at der er omfordeling fra dem med høje indkomster til dem med lave indkomster. Dette skaber en reduceret risiko i før- situationen. Ergo har omfordeling en forsikringsfunktion. Dette er også kaldet en implicit eller social forsikring, da der i modsætning til private forsikringsordninger ikke er nogen egentlig forsikringskontrakt. Ordningen omfatter jo alle og finansieringen der sker kollektivt via skatter. Forskellen mellem privat og social forsikring er, at den private forudsætter en kontrakt og en betalingsevne, imens den anden automatisk omfatter alle. De færreste kan lide usikkerhed – eller risiko. Denne kan spredes ved at dele den med andre (igennem en forsikringskontrakt). Men risiko kan påvirke adfærd, så man f.eks. vælger de ting hvor udfaldet er mest sikkert. Der er derfor en lang række hensigtsmæssige effekter ved den deling velfærdssamfundet og private markeder skaber. Da de fleste mennesker er risikoaverse. Forsikring kan derfor have en positiv effekt på økonomiske incitamenter. Da den enkelte person pga. risiko aversion kan være tilbageholdende med at gå i gang med aktiviteter der er meget risikofyldte. Kan forsikring – eller risiko-fordeling – forårsage at disse beslutninger bliver taget. Omfordeling og forsikring er ikke altid godt for økonomiens funktionsmåde. Da der er et trade-off. For hvis forsikringen bliver ultimativ, så vil de økonomiske incitamenter forsvinde. Altså når man kommer forbi punktet C på figur 28.2.

Human og social kapital
Disse to er vigtige kilder til vækst. Human kapital, dvs. arbejdsstyrkens uddannelse og kvalifikationer, er den ene og da den offentlige sektor spiller en stor rolle i forhold til uddannelsessektoren, er den en kilde hvorved den offentlige sektor har en gavnlig effekt på den økonomiske udvikling. Da den jo skaber lige muligheder for alle igennem uddannelse og hjælper til at bryde den sociale arv. Det er jo ikke sikkert at børn af rige og / eller veluddannede forældre er dem med de bedste evner. Velfærdssamfundet kan også være med til at opbygge en social kapital, som også kan have betydning for økonomisk vækst.

Velfærdsmodellen er en beskæftigelsesmodel
Det er essentielt for et velfærdssamfund som det danske at beskæftigelsen er høj. Da dem i beskæftigelse er med til at finansiere velfærdssamfundet. Modsat de der står uden for arbejdsmarkedet der er berettiget til at modtage indkomsterstatning. Det koster for eksempel 2,3 mia kr. hvis arbejdsløsheden stiger med 10.000 personer. Og omvendt hvis 10.000 kommer ind på arbejdsmarkedet. Det er derfor vigtigt, for det danske velfærdssamfund, at en høj andel af befolkningen er i beskæftigelse. Ellers skulle skatten være højere. En speciel egenskab ved den danske velfærdsmodel er at den er frigjort fra markedsmekanismen på rettighedssiden. Velfærdssamfundet er baseret på en forudsætning om en høj arbejdsdeltagelse da:
 * En høj privat er nødvendig for at finansiere velfærdssamfundet.
 * Der er behov for arbejdskraft i den offentlige sektor

Erhvervsfrekvensen ligger i Danmark på 80 %, for begge køn – dette er især højt for kvinder. Dette har flere årsager. En af dem er at mange af de opgaver den offentlige sektor varetager er typiske kvindebesatte. Dette tæller samtidigt med i BNP, hvad det ikke gør i andre lande da mange af de ting den offentlige sektor tager sig af er varetaget af familien i andre lande.

Skatteforvridninger
Beskatning er en vigtig del af velfærdssamfundet. Men også fordelingspolitiske målsætninger spiller ind her. Da vores skattesystem er progressivt. Der er dog også nogle mindre heldige effekter ved dette. Det mindsker blandt andet belønningen ved at arbejde mere. Skattesystemet er opbygget af arbejdsmarkedsbidrag(der er ens for alle) og indkomstskat(der er afhængig af indkomst, i tre trin). For at se om det ændrer noget, ved at man reducerer marginalskatterne og tilsvarende hæver momsen, kan man bruge skattekilen. Denne tager højde for alle slags beskatning, der dermed skaber en forskel i det som arbejdsgiveren betaler og hvad lønmodtageren får i købekraft (se figur 28.8, side 299, eller nedenfor). I skattekilen er det ikke er af afgørende betydning hvordan skatterne opkræves. Men mere den samlede kile der skabes af beskatningen. På side 300, linje 7 til 33, bruger Torben Andersen et godt eksempel der ikke rigtigt vil give mening at resumere på. Men det viser hvordan en høj skattekile reducere antal aktiviteter udført. Hvis man kigger på figur 28.9 (side 301, eller nedenfor), vil man kunne se hvordan sammenhængen er mellem lønomkostninger og beskæftigelse, i forhold til skattekilen. Der er flere problemer skattekilen, et er at den medfører at færre aktiviteter bliver gennemført. Men dette afhænger af skattekilens størrelse, men også hvordan markedet reagere på lønforholdene – altså hældningen af kurverne. Et andet problem er omgåelse af skatten, det indebærer bl.a. sort arbejde(der er ulovligt) og gør-der-selv-aktiviteter. Den gennemsnitlige skattekile i Danmark er på ca. 60 %, jfr. Figur 28.10(side 302). Det betyder at det der produceres skal være mindst 60 % mere værd for virksomheden end det som lønmodtageren skal have i form af forbrugsmuligheder for det udførte arbejde. Men da skattesystemet er progressivt er skattekilen forskellig i de forskellige lønplan, hhv. mellem 57 – 72 %. Skatten fordrejer altså markedet men hvordan kan man undgå dette? Svaret er ikke endegyldigt og man ende i sidste ende med en svær balancegang mellem skatteforvridninger og fordeling.

Extra fakta
I en rapport lavet af Rasmus Højbjerg Jacobsen og Svend Jespersen. Konkluderer de to analytikere at det i høj grad kan betale sig at lette trykket, på velfærdssystemet, for at imødekomme den fremtidege ændring i arbejdsdygtige danskere, ved at indføre obligatoriske private sygeforsikringer. De har vist ikke set Sicko. Men de påpeger dog også at der skal oprettes en fond for folk med nedsat arbejdsevne - Det vil bare stadig ikke være den store forskel - Desuden så vil man også kunne se i Sicko, at firmaer jo skal skabe profit på mennesker og det kan bare ikke fungere, med mindre du reducere sandsynligheden for at kunder får behandling.

Politikken skriver at der nu er flere der lever af statskassen end der er til at bidrage til den. Problemet vil ikke blive mindre i fremtiden, da den store årgang (folk født i 1940'erne ) er på vej på pension og det er den lille årgang der er på vej ind på arbejdsmarkedet. Det betyder at vi i fremtiden vil få nogle store problemer med at få det hele til at køre rundt, især med de skattereformer der lige nu er i gang. Direktøren fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, Lars Andersen (i samme artikel) mener at det vil give det dobbelte at afskaffe skattestoppet frem for at afskaffe efterlønnen.

(Klik på billedet for at få det i større udgave) Her kan man se hvordan det danske skattesystem er bygget op

Opsummering

 * Velfærdmodellen er et trade-off mellem en effektiv fungerende økonomi (efficiens) og fordeling.
 * Velfærdssamfundet skaber en forsikring af borgerne, da man deler risikoen, for sociale hændelser, ud på flere.
 * Der er flere ressourcer til økonomisk vækst, to af dem er human og social kapital.
 * For at velfærdssamfundet kan bestå skal det finansieres af borgerne, å derfor er det nød til at være en høj beskæftigelse.
 * Beskatning er både godt og skidt. Skidt fordi det skaber forvridninger i markedet.

Figurer
Her er de af figurene der var var muligt at fremskaffe.

Kilder:
"Samfundsøkonomi", af: Torben M. Andersen, forlag: Systime Se referencer nedenfor.