Kapitel+14

=Globalisering - Politiske konsekvenser=

Globaliseringen drives af to kræfter som er den teknologiske og den politiske. Den teknologiske globalisering kan indebære at nogle ting som eksempelvis elektronik bliver billigere, fordi de kan importeres billigere fra udlandet, hvor timelønnen er lav. Desuden vil vi også have et bredere marked indenfor en bestemt gruppe vare, fordi vi kan importere ting, som vi ikke selv ville kunne lave. Dette vil også hæve den materielle levestandard. Globaliseringen har også den indflydelse at vi f.eks. kan spise nogle eksotiske frugter, som ikke kan høstes her i Danmark. Men det er ikke kun et stort plus for os slut forbrugere, for virksomhederne kan også have gavn af globaliseringen, som f.eks. at man kan flytte virksomhederne på tværs af grænserne og ved at finde en anden virksomhed eller mellemmand som kan købe råvarerne til eksempelvis halvdelen af den pris de ellers ville have givet. Alt dette betyder for eksempel at virksomhederne ikke skal være i nærheden af naturressourcerne som de skal bruge, men hellere retter sig til bestemte markeder, som Europa eksempelvis. Danmark er en af verdens rigeste lande, og for at opretholde deres position er det nødvendigt at Danmark sikrer fleksibiliteten og tilpasningsevnen samt gode kvalifikationer hos arbejdsstyrken. Den politiske drivkræft er så at uden reglerne som lande indgår med hinanden vil dette ikke kunne finde sted. Gode eksempler på aftaler der er fastlagt er [|GATT] aftalen og senere stiftes organisationen [|WTO]. Længere nede forklares lidt mere om dette emne. Når man snakker om globaliseringen vil man som regel også komme ind på sårbarheden ved globaliseringen. Der er to hovedargumenter og det første er at tættere international integration kan virke mere robust, da man ikke er afhængig af afsætningen på det enkelte marked. Det andet argument mener man at specialisering bliver øget når der er tale om globaliseringen. Da specialisering kan øge afhængigheden indenfor bestemte områder. Dette kan forklares bedre ved at man antager dette eksempel på ”land niveau”. Den finske mobilproducent Nokia, eksportere vare der svarer til ¼ del af hele Finlands eksport, samt at Nokia har sat sig godt fast på aktie markedet ved at have en samlet værdi på 56 % som bliver omsat på deres børs. Hvis vi antager at Nokia kommer i økonomiske problemer, så går det udover hele landet, deraf denne afhængighed. Specialisering kan altså godt øge sårbarheden over for udviklingen for et bestemt område eller en bestemt type vare. En god sammenligning kan findes ved dette citat: ”//Globalisering og// [|McDonaldisering] //sidestilles ofte, idet McDonaldisering er en sammenskrivning af McDonald's og globalisering, men McDonaldisering er udtryk der ofte bruges om ensretning. McDonaldisering dækker over at McDonald's forsøger at få burgerne til at smage ens og se ens ud kloden rundt.”// altså det er geografisk lige meget hvor McDonald’s ligger, for lige gyldigt om det er i USA eller Kina, så burde man kunne få den samme burger, medmindre kulturelle omstændigheder sætter en stopper for McDonald’s mad vilje, så må der ske en lille modificering. Man snakker også om øget ulighed når det handler om globaliseringen, fordi at firmaer osv. gerne vil have mest ud af deres produkter de sælger. De vil hellere have en billig kineser end en dyr englænder til at producere firmaets varer. Dette vil så give en større arbejdsløshed i de lande hvor lønnen er høj. Dette betyder at der kan være en uddannelsesskævhed (skill-bias) til ulempe for dem der har de dårligste kvalifikationer på det ”bedst lønnede” arbejdsmarked. Den politiske afhængighed indebærer at man bliver påvirket eller andre lande bliver påvirket af et andet land. Dette gøres for at tiltrække mere kvalificeret arbejde. Hvis nu er land ændrede på virksomhedsskatten for at tiltrække andre og fastholde virksomhederne, er Danmark også måske nød til det, for at virksomhederne ikke flytter ud af landet. Deraf navnet politisk afhængighed. Hvis et land som eksempelvis tyskland har ændret deres skattepolitik ville Danmark have svært ved at flytte til tyskland, hvis Danmark nu havde en meget højere skat. Den politiske afhængighed er også en gavn for Danmark, da nogle rige virksomheder hellere vil undgå at betale så meget i skat, derfor kan de godt finde på at flytte deres kapital til eksempelvis Luxembourg hvor skatten er meget lav. EU prøver selvfølgelig at løse disse problemer vha. landene der er medlem af EU, men pga. nogle landes specielle regler vil der altid være problemer. Dette kan eksempelvis være at der bankhemlighed i nogle lande, og deraf vil det være svært at se om de er forgået en form for fusk. På en måde kan man sige at teknologi og politisk afhængighed ikke kan undværes. Begge ting skal være der, før der vil være en globalisering. Da teknologi skal bruge politiske bestemmelser osv. hvilket skaber aktivitet mellem landene. Landene prøver at gå i samme retningslinjer, hvor nogle lande ikke går den samme vej, og dette kan så skabe nogle problemer. Globaliseringen har skabt os nogle bedre levevilkår, samt bedre materiale levestandarder. Globaliseringen har ændret vores samfundsstruktur, da man er nød til at være som de andre politisk set, eller i hvert fald have en noget lignende politik mht. økonomi osv., for at kunne være konkurrence dygtig.

Kilder: Samfundsøkonomi af Torben M. Andersen Wikipedia