Cecilie,+Lena+&+Rasmus.+Forskningsprocessen.

**Forskningsprocessen** //af// Rasmus, Lena og Cecilie

Vi er en gruppe på tre, som på baggrund af forløbet "samfundsvidenskabelig forskningsprocess" i uge 4-12, skal udarbejde en rapport som vi mener er fyldstgørende, til besvarelsen af opgaven omkring opbygning af vores spørgeskema undersøgelse, omhandlende politiske skillelinjer. Denne opgave skal afleveres elektronisk på vores fælles hjemmeside; wikispaces.

Til opbygning af spørgeskemaet, var emnet politiske skillelinjer. Vi skulle opstille en række spørgsmål der kunne belyse undersøgelsens problemstilling. Vi ville undersøge de forskelligheder der måtte opstå hos forskellige mennesker afhængig af deres alder, indkomst, bopæl, uddannelse osv. Folks holdninger kan være forskellige og dette skaber problemstillinger i samfundsvidenskaben. De problemstillinger skal vi undersøge ved at opstille en række spørgsmål omhandlende problemstillinger for at vise skillelinjer.

Til vores spørgeskemaundersøgelse har vi brugt den [|__deduktive metode__] hvor man allerede har en general teori, som man tester på noget virkeligt, dvs vi skal påvise om skillelinjerne stadig eksisterer. Vores spørgeskema er bygget op efter en kvantitativ metode, som et CAPI (Computer assisted personal interview) på internettet. Den kvantitative metode anvendes til at analysere kendte sammenhænge og påvise om en repræsentativ sammenhæng stadig eksisterer. Den går ud på at indsamle større mængder af data der umiddelbart kan måles og kategoriseres ofte ved statistiske metoder og resultaterne kan præsenteres fx ved grafer. Ved den kvantitative spørgemetode er fordelene, at der er lave omkostninger og der er mulighed for stor geografisk spredning. Besvarelsen af spørgeskemaet sker hurtigt og der kan derved besvares mange spørgsmål på kort tid. Den kvantitative's ulemper er, at svarprocenten er forholdsvis lav og der er usikkerhed hvad angår respondentens identitet, da man ikke kan vide sig sikker på hvem der egentlig svarer. Svarene vil ikke altid være anonyme og dette vil få mange til ikke, at deltage i undersøgelsen.

__De generalle styrker er altså:__ - Skabe overblik over store mængder information - Kan drage generelle konklusioner - Undersøgelsen er nem og billig - Intervieweffekten vil ikke påvirke svarresultatet.

__De generelle svagheder er altså:__ - Kan ikke give dybere forståelse af sammenhænge - Mindre svarprocent og svar på ømtålelige spørgsmål - Minde troværdige besvarelser, da der ikke kan kontrolleres for misforståelser.

Den [|__induktive metode__] er hvor man observerer enkelte tilfælde og udfra dette mønster generaliserer man en konklusion, hertil bruges efter en kvalitativ metode hvor man vil opnå en ny specifik teori og en dybere forståelse af det specifikke. Det kan f.eks. være et personligt interview eller en observation. Det indsamlede data kan f.eks. være en film, tekst eller en fortolkning. Fordelene ved personligt interview er at man kan få stillet mange spørgsmål uden misfortåelser, og man kan blandt andet anvende grafiske illustrationer og billeder, og man opnår derved en høj svarprocent. Men dette kræver et stort tidsforbrug og mange interviewere.

__De generelle styrker er altså:__
 * Kan give forståelse af enkelte fænomener
 * Man kan opstille typologier
 * Høj besvarelses procent, derved troværdige svar

__De generelle svagheder er altså:__
 * På nogen punkter ikke repræsentativ
 * Dyrt og tidskrævende.
 * Påvirkelse fra interviewer’en.
 * Der er ikke mulighed til at overveje ens svarmuligheder.

Spørgsmålskonstruktion blev lavet gruppevis. Spørgsmålene skulle påvise om skillelinjer stadig eksisterer. Spørgsmålene skulle derfor konstrueres sådan ens holdning kom til udtryk. Spørgsmålene skulle dække en bred vifte af emner, så vi havde noget at vælge i mellem til det endelige spørgeskema der skulle udformes på klassen. Det var vigtigt, at spørgsmålene blev konstrueret så man ikke kunne misforstå dem. Vil alle spørgsmål skulle der være en “ved ikk” - svarkategori, så man kunne undgå at svare på de spørgsmål, der var ømtålige. Begreberne har vi forklaret på en sådan måde at de ikke kan misforstås, og opfattes ens af alle respondenter. Men teoretiske variabler kan have flere betydninger, og derfor er én definition ofte ikke tilstrækkelig. Men i bredeste forstand er operationalisering en definition af et begreb.

Spørgeskemaets er opbygget således at man først får en introduktion omhandlende vores baggrund og tilgang til spørgeskemaet. Først kommer der spørgsmål omkring de politiske skillelinjer der skal påvirkes, til sidst kommer der spørgsmål omhandlende dine personlige oplysninger som fx køn, alder, og bopæl. Dette har vi valgt for ikke at spørgeskemaet bliver for tungt og kedeligt i starten, da vi tror at vi derved kan få en højere besvarelsesprocent. Vores spørgeskema vil vi udsende på mail, og derved få besvaret vores spørgsmål. Vores respondenter bliver derfor vores kontaktpersoner i vores e-mail. Man kan da sige at vores målgruppe bliver en del snæver, men hvis alle sørger for at sende den til en bred vifte af vores kontaktpersoner. I mailen præsenteres vores spørgeskema, og det beskrives hvem der står bag det. Herudover beskrives det hvilket formål besvarelsen vil have, og hvordan det vil gavne vores projekt.

**2. Faglige mål**
 * overblik over forskningsprocessen og dens forskellige elementer
 * kendskab til forskellige metodetilganges styrker og svagheder
 * forståelse for samfundsvidenskabens genstandsfelt i forhold til andre videnskaber
 * basal kendskab til problemformulering og hypotesegenerering

**3. Materialer**
 * 3.1 Udleverede tekster**
 * Borre, Ole. (2003) To konfliktdimensioner. In //Politisk forandring. Værdipolitik og nye skillelinjer ved Folketingsvalget 2001//, edited by Jørgen Goul Andersen and Ole Borre, pp. 171-183. Århus: Systime Academic.
 * Hayek, Friedrich August von. (1974) The Pretence of Knowledge. The Sveriges Riksbank Prize in Economic Sciences in Memory of Alfred Nobel. Prize Lecture. Lecture to the memory of Alfred Nobel . (**Engelsk**)
 * Rasmussen, Erik S., and Per Østergaard. (2002) //Samfundsvidenskabelige metoder - En introduktion//. Odense: Odense Universitetsforlag.
 * Septrup, Preben. (2002) Stikprøveundersøgelser. In //En undersøgelse viser... - Om at bruge undersøgelser uden at snyde sig selv eller andre//, pp. 26-54. Århus: Systime Academic.
 * Aardal, Bernt. (1994) Hva er en politisk skillelinje? //Tidskrift for Samfunnsforskning// 2:218-227. (**Norsk**)


 * 3,2 Links**
 * Handout om politiske skillelinjer
 * Almen studieforberedelse – et spørgsmål om videnskabelighed (Pdf-dokument om basal videnskabsteori. Specielt om samfundsvidenskab, pp. 10-14)
 * Meyer, Peter. (1999) An Essay in the Philosophy of Social Science. (**Engelsk** / Fint kort essay om social videnskabernes filosofi)
 * www.update.dk