Kapitel+27+-+Velfærdsmodeller

Velfærdsmodeller
(Lena)

//Velfærdsordninger findes i alle veludviklede samfund, hvor det kun er organiseringen og udbredelsen af velfærdssytemerne der varierer betydeligt. Familie, kirke og private organisationer er nogle af de væsentligste institutioner i velfærdssamfundet.//

**De 3 prototyper** Der opereres med 3 prototyper indenfor velfærdsmodeller. Det der adskiller de 3 prototyper fra hinanden er Den offentlige sektor (staten), markedet samt familien og humanitære organisationer osv. Det er den bedste måde til, at få overblikket på. Nedenfor ses et billede af de 3 modeller og hvor de findes i verden, hvem der har ansvaret osv.

Kilde til billedet: http://www.itrojka.dk/samf_C/figur/fig17_2.pdf

**Den residuale/liberale velfærdsmodel** Ved denne model skal tingene være markedsbestemt. Ydelserne som er til rådighed af det offentlige er kun på minimum. Derudover lægges der stor vægt på, at folket som modtager de sociale ydelser ikke skal “miste lysten til at arbejde”: Denne riseduale/liberale kan spores i Usa, England, Canada, Australien og New Zealand.

Her lægges der vægt på samfundsets indretning med udgangspunkt i sociale klasser og status end via markedets betydning. Her er det meget vigtigt at de yngre hjælper de ældre, samtidig med at man ofte bor mange samlet, hvor de ældre også hjælper til med at passe børnene. Derfor prioriteres offentlig børnepasning lavt. Der er lovpligtige forsikringsordninger som bruges til at løse sociale problemer. Man får ret til socialeydelser fra det offentlige ved, at være tilknyttet arbejdsmarkedet. Den Kontinentaleuropæiske kan genkendes i Østrig, Frankrig, Tyskland og Italien.
 * Den Kontinentaleuropæiske model**

Denne model kaldes for “den danske model” - når man er i Danmark. Og når man er i sverige kaldes den selvfølgelig “den svenske model” osv. Den skandinaviske model kaldes den socialdemokratiske. Staten er den afgørende faktor for at sikre befolkningen sociale rettigheder med en målsætning om ikke kun at hjælpe de allerdårligst stillede, men også at nå bredere grupper. Systemet ved den skandinaviske model er ikke markedsorienteret. Serviceydelserne er så vidt mulig gratis, da de betales via vores skat - hvad enten der er hospitalsophold eller børnepasning.
 * Den skandinaviske model**

Kilde til billedet: Samfundsfagsbogen: Økonomi. Kapitel 27
 * Velfærdssamfundets støtteben**

Der er mange forklaringer på, hvorfor de enkelte lande har den velfærdsmodel som de nu engang har. Men to af hovedforklaringerne på velfærdssamfundets udvikling er baseret henholdsvis på samfundsudviklingen (funktionalistisk) og politiske forhold. Velfærdssamfundet er udviklet på baggrund af en række ændringer i samfundets struktur; dette er den funktionalistiske forklaring på velfærdssamfundets udvikling. Forklaring på velfærdssamfundet udvikling mht til det politiske forhold, så kaldes det ofte for magt-ressourceteorien. Men det behøver ikke være et enten-eller forhold mellem disse to forklaringer, da de godt har kunne spille sammen. Et vigtigt spørgsmål som samfundsforskere stadig arbejder med i dag er hvilke andre forhold der spiller ind, samt hvorfor lande er endt med vidt forskellige velfærdsmodeller, på velfærdssamfundets udvikling.
 * Hvilken model?**

Der er en række forhold der spiller ind, når man skal forklare forskellene i valg af velfærdmodeller. Størrelsen af den offentlige sektor er oplagt at kaste sig i krig med i første omgang. Figur 27.3 viser på en graf forskellen i størrelse af den offentlige sektor på tværs af OECD-lande. På figuren kan man se, at alle lande har en offentlig sektor af en ikke ubetydelig størrelse. Derved er forskellen ikke mellem en meget lille og meget stor offentlig sektor. Desuden kan man også se, at der i Sverige og Danmark er den største offentlige sektor og den mindst offenlige sektor i Irland og USA. På grund af den høje skat i Danmark, kan det ud fra dette ses, at vi har et højt skattetryk. Det er ikke kun her den danske velfærdsreform skiller sig ud; det gør den også ved at de personlige indkomstskatter spiller en større rolle, mens arbejdsmarkedsbridraget har mindre betydning. Grafen giver altså ikke et præcist billede af forskellen mellem lande ved at man sammenligner størrelsen af den offentlige sektor. Det kan ses ved, at man ved det skandinaviske fx at finansieringen sker kollektivt via skatter. I forhold til det universelle er der to vigtige forhold; ordningerne er rettighedsbaserede og at rettigheden ikk er optjeningsbaseret, dvs at den kun afhænger at det aktuelle der sker i dit liv og ikke hvad som er hent forhen i livet. Der ses en forskel i forhold til den liberale model og den kontinentaleuropæiske model, hvor mange ordninger er knyttet til arbejdsmarkedet, dermed bliver rettighederne afhængige af ens “arbejdsmarkedshistorie”. I tabellen 27.1 nedenfor kan man se disse forskelle. Den viser således om man har ret til de syv forskellige ydelser og om den gælder for alle eller tilknyttet til beskæftigelse. Danmarks er mest general for alle uafhængig af arbejdsmarkedstilknytning. Kilde til billedet: Samfundsfagsbogen: Økonomi. Kapitel 27
 * Velfærd på tværs af lande**

Kilde til billedet: Samfundsfagsbogen: Økonomi. Kapitel 27

**Supplering http://da.wikipedia.org/wiki/Velfærdsmodel http://da.wikipedia.org/wiki/Velfærdsstat

Opsummering** Der findes tre prototyper indenfor velfærdsmodeller.


 * Den residuale/liberale velfærdsmodel (Usa, England, Canada og Australien mm.)
 * Den Kontinentaleuropæiske model (Østrig, Frankrig, Italien og Spanien mm.)
 * Den skandinaviske model (Danmark, Sverige og Norge mm.)

**Kilder:**
 * Økonomibogen fra Samfundsfag. af Torben M. Andersen
 * http://www.scribd.com/doc/17429632/Velfrdsmodeller
 * http://jopsen.dk/wiki/Velfærdsmodeller
 * http://www.samfundsfag.dk/politik/velfaemodeller.htm
 * Socialforskningsinstituttet: __www.sfi.dk__
 * __Den sociale portal:__ www.social.dk
 * __Velfærdskommissionen:__ www.velfaerd.dk