Forskningsprocessen+-+David

Overordnet omhandler denne opgave den samfundsvidenskabelige forskningsproces og dets forskellige dele. I grupper af tre eller fire og på baggrund af forløbet, skal vi udarbejde en rapport på 5-6 sider omkring forskningsprocessen.
 * Den samfundsvidenskabelige forskningsproces **
 * Opgave **

Problemstillinger kan opstå ved skillelinjer og uenighed mellem forskellige grupper. Skillelinjer er faktorer der gør folk forskellige fra hinanden. Skillelinjer i et samfund kan bl.a. være uddannelse, alder, erhverv, bopæl osv. Så det er oplagt at stille disse spørgsmål i en spørgeskemaundersøgelse for indirekte at få folk til at fortælle os hvad de stemmer. Noget der strider mod vores forforståelser er det bedste til at frembringe problemstillinger. Hvis f.eks. man altid har troet at gamle Man kan også benytte sig af interviews. Der er forskellige metoder man kan bruge til at gribe undersøgelser an på: __Induktion: __ Man observere hændelser, organisme og lign. og konkludere derefter at ’alle/alt’ af samme art opfører sig på samme måde. Induktion er derfor meget upræcist. //Eksempel: // En mand ser en flok hvide svaner. Han konkludere nu at alle svaner er hvide. Induktive metoder generer teori ud fra beviser, i stedet for at teste allerede eksisterende teori, i en rationel forlængelse. __Deduktion: __ Man bruger logikken og konkludere ud fra præmisser. Hvis præmisserne er sande så er konklusionen også. Hvis man har lavet en fejl i en præmis som gør den falsk, bliver konklusionen også falsk. //Eksempel: // Præmisser: A = B og B = C Konklusion: A = C  -  Hvis Albert stemmer det samme som Bent, og Bent stemmer det samme som Carl, vil Albert stemme det samme som Carl. Teori bruges til at opstille en hypotese, som efterfølgende kan testes empirisk. Derefter kan man se om man kan konkludere noget og om konklusionen er sand eller falsk.
 * Beskrivelse **

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Man finder frem til det man vil undersøge ved at se på hvilke faktorer der har indflydelse på for eksempel folks adfærd. Og folks adfærd har indflydelse på deres politiske holdning. Et menneske stemmer selvfølgelig på det parti der kan tilbyde fordele til individets tilværelse. Man kan benytte sig af spørgeskemaundersøgelser til at finde ud af hvad folk vil stemme, hvis der er valg i morgen. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">I øjeblikket ligger landet sådan at flertallet er højreorienteret og stemmer på venstre. Men nogle år tilbage var flertallet venstreorienteret. I de seneste år er folk blevet rigere og flere har fået en høj uddannelse. De højtuddannede kommer oftest til at tjene flere penge end de lavt uddannede. Og nogle af de højtuddannede kommer til at betale topskat. Den vil de fleste helst ikke betale og siden de højrefløjs politikkerne blandt andet går ind for skattelettelser og afskaffelse af topskat, vil de højtuddannede stemme højreorienteret. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">I Danmark har man 2 konfliktdimensioner – de højreorienterede og venstreorienterede politikkere. Konfliktdimensioner er uenighed af ideologiske holdninger. Partierne på venstrefløjen er en direkte modsætninger til partierne på højrefløjen. De to fløje har ideologierne liberalisme og socialisme. Hvor liberalisme er højre.
 * <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 150%;">Hvad folk stemmer **

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Men før man laver undersøgelser og tests på folk, opstiller man hypoteser. En hypotese kan f. eks. være at se om <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 10.5pt; line-height: 150%;">en uafhængig faktor, giver en effekt på en afhængig faktor. Man påstår noget og vil finde ud af om det er sandt. F.eks. at påstå at folk stemmer efter social klasse. __<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Fagbegreber __<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';"> - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Population er den mængde af folk som undersøgelsen omfatter. F.eks. er landets befolkning populationen når man sender stikprøveundersøgelser/spørgeskemaundersøgelser før et valg. - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Populationen er potentielle analyseenheder. Det er analyseenheder man får dataerne fra. Dem der skal besvarer spørgeskemaerne er analyseenhederne, da det er en repræsentativ gruppe af landets befolkning så er population = analyseenhed i dette tilfælde og måske også de fleste andre tilfælde. Men det er vigtigt at man kan se forskel på de to ting. - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Der skal tilføjes at hvis det ikke er en repræsentativ gruppe man giver spørgeskemaerne, så det vil blive en tilfældig mængde, vil analyseenhederne bestemme hvad populationen er. - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Udvalgsenheder er målgruppen, kan man sige. Analyseenheder bliver valgt efter at udvalgsenhederne er bestemt. Udvalgsenheder er en specifik skillelinje man går efter. Det kan f.eks. være kvinder over 18 år. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';"> <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Spørgeskemaundersøgelser kaldes også Den kvantitative metode i samfundsvidenskab. Den kvantitative metode er det der har med en mængde at gøre og kan sættes ind i grafer og statistikker. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Den kvalitative metode er noget der ikke kan måles og sættes i grafer. Det er blandt andet interviews. I interviews er den repræsentative del svag, da man fokusere på én eller en lille gruppe af folk og går ind og ser på deres baggrund- og motivationsårsager. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Spørgeskemaundersøgelser er upræcise, da man ikke kan få alle i landet, der har tænkt sig at stemme til et valg, til at besvarer skemaer. Derfor er man nødt til at finde en repræsentativ gruppe af mennesker til at besvarer dem. Igen er det skillelinjerne der står i vejen. Man skal så godt som muligt finde så mange modsætninger/forskellige mennesker som muligt for at ens undersøgelse vil blive en succes – hvis man vil afspejle landet. Det er en ulempe ved spørgeskemaundersøgelser. Fordelen ved spørgeskemaundersøgelser er at man kan forudsige hvad folk kommer til at stemme til valg. Og det er en effektiv måde, for man kan også sætte grafer og tal op for folks meninger (afhængig af spørgsmålene i spørgeskemaet). <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">
 * <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; line-height: 150%;">Hypoteser **
 * <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 14pt; line-height: 115%;">Spørgeskemaundersøgelser **<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">

__<span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Skillelinjer __ <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">For at kunne finde ud af hvad folk vil stemme er man nød til at se på skillelinjerne. Vi har noget baggrundsviden der siger at folk stemmer for deres eget bedste. Så vi skal finde ud af hvad folks bedste er. Her er vi nødt til at gå efter skillelinjerne. I et spørgeskema er vi nødt til at spørge direkte ind på skillelinjerne som for eksempel: - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Køn: mand/kvinde - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Alder: 50’er/90’er - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Bopæl: hos forældre/eneboende - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Erhverv : landmand/læge/hjemmegående - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Uddannelse: højtuddannet/lavtuddannet/ufaglært - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Børn: ingen/3/8 - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Økonomi: 10000e.s./200000e.s.   -  <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Religion: islam/kristendom/buddhist <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; line-height: 150%;">Når man har lavet spørgeskemaet, skal man så godt som muligt finde en mængde der repræsentere landet. Man er nødt til at se på landets befolkning. Man skal se hvor stor en mængde blandt andet pensionisterne er i forhold til befolkningen, hvis vi siger at 10% af befolkningen er pensionister, skal 10% af mængden man tester være pensionister. Man skal afspejle landet så godt som muligt for den bedste spørgeskemaundersøgelse. Det er ikke kun landets man kan lave en undersøgelse over. Man kan også lave en spørgeskemaungersøgelse på f.eks. en skole. så er populationen eleverne, analyseenhederne er også eleverne og udvalgsenhederne kan f.eks. også være eleverne eller blot en del af skolen, a-klasserne f.eks. <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; line-height: 150%;">I et spørgeskema hvor man spørger ind på noget, hvor man forventer at besvareren har en baggrundsviden, kan ikke blive gennemført, for nogle folk har ikke denne baggrundsviden. F.eks: ”Synes De at landbrugsstøtten skulle: sænkes, hæves eller afskaffes”. Her vil det være fornuftigt at indsætte en infoboks om landbrugsstøtten ved siden af spørgsmålet.

-  <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';"> []  <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; line-height: 150%;"> -  <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';"> []  <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; line-height: 150%;"> - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';"> http://0708xcsab.wikispaces.com/ - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Kristoffers Powerpoint - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Tekst om Hayek - <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Septrups tekst -  <span style="font-family: 'Times New Roman','serif';">Rasmussen & Østergaards tekst <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; line-height: 150%;"> .
 * <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 14pt; line-height: 150%;">Kilder **<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; line-height: 150%;">