Kapitel+8-9

Dette kapitel handler om globalisering og dets drivkræfter. Globaliseringen har 2 hoveddrivkræfter: teknologiske forandringer og politiske beslutninger. Disse 2 faktorer skal øge den internationale integration og handel. De har også indflydelse på hinanden, der er blevet foretaget en række politiske beslutninger på baggrund af teknologiske forandringer og omvendt. Det kan f.eks. være love for hvor meget CO2 man må udlede pr. indbygger. CO2-udslip er jo blevet et problem siden maskiner overtog meget af menneskenes arbejde såsom et skriveapparat eller en vaskemaskine. Maskiner er blevet udviklet gennem tiden og findes i alles hjem i alles værelser. Hvorfor er der udviklet maskiner? For at kunne følge med de ideer der tænkes og der er blevet behov for. ”Ideer forud for virkelighed” Globalisering er positivt fordi det giver mulighed for at handle mellem landene, flytte kapital og foretage investeringer. Det frie marked gør det muligt at udnytte forskellene mellem landene via. naturressourcer eller produkter. Det som forhindrer landene i at handle frit med hinanden er toldmurene. Told gør at varer man køber fra udlandet ikke er så billige alligevel, hvis man vil have dem ind i landet. Told gør også at forhandlere og virksomheder inde i landet ikke skal miste kunder fordi at de kan finde varerne billige i nabolandet. Ved at indfører told har også den ulempe at man vil forringe eksporten, fordi de lande vi handler med vil også indfører told. Konsekvenserne er at man begrænser globaliseringen og muligheder for global specialisering. Hvad vil der ske hvis man afskaffede told? Så vil man få et free-rider problem - Hvis man afskaffede sin told, og landene man handler med ikke gjorde, vil vores lands virksomheder have det meget sværere.
 * Kap. 8 - Drivkræfter **
 * Omkostninger**

Transportomkostninger er også med til at mindske importen. Handel med udlandet forudsætter at produkterne skal transporteres og der lægges høje transportomkostninger oven i produktionsomkostningerne. Transportomkostninger gør også at konkurrence med udlandet er sværere både i pris og når man tilbyder udlandet enestående produkter fra hjemlandet.

Gennem det sidste 70-80 år har transport- og kommunikationsomkostningerne faldet meget. Det skyldes teknologisk udvikling (telefon og internet bl.a.). Det er blevet lettere og billigere at handle på tværs af landene samlignet med for 70 år siden.
 * Teknologisk udvikling**

Politiske beslutninger er også med til at globalisere verden. De er skyld i reduktion af told barrierer. Hvem tager disse beslutninger? Det gør WTO World Trade Organisation via. frihandelsforhandlinger og selvfølgelig skal landene selv være med på beslutningerne fx i EU. Gennem de senere år er serviceydelser og ophavsret blevet et centralt tema for WTO, fordi at transport- og informationsomkostningerne er faldet så meget at den internationale aktivitet er vokset enormt på dette område. = Kapitel 9 - Hvorfor international handel? = __ Fordele ved international handel: __  -  Faktorudrustning  -  Komparative fordele  -  Intra-industriel handel  -  Globalisering og omstilling
 * Politiske beslutninger**

Det er vigtigt for landene at kunne handle med hinanden. Faktorudrustning er nok den mest oplagte grund. Landene har ikke selv adgang til alle naturressourcer. Nogle lande kan have træ- og mineindustri, og andre kan have fisk, landbrug og kamelmælk. For ikke at skabe alt for store forskelle handles der, hvis der ikke handles vil fx fødevarer være dyrt i træ- og mineindusrti landet og omvendt. Danmark havde engang eksporteret smør og bacon til England og importerede kul fra England. Naturressourcer er ikke det eneste ved faktorudrustning. Der er også arbejdskraft. Hvis vi har et land hvor 100% af befolkningen er faglærte og et land hvor 100% er ufaglærte, kan det faglærte land spare på sine faglærte folk ved at importere ufaglært arbejdskraft til at gøre det beskidte jobs der ikke græver megen viden. På den måde spilder landet ikke de kloge hoveder ved at sætte dem til at tømme skraldespandene eller krave i miner. Og den ufaglærte får sig et job og kan tjene penge. Dette kan ’misbruges’ ved at lægge sin fabrik i asien og få nogle asiater til at sy eller lign. til lav løn, og derefter sælge sit produkt i hjemlandet.
 * Faktorudrustning**

Til at forklare hvad komparative fordele er har vi England-og-Portugal eksemplet: Produktion pr. mand pr. dag i Protugal og England
 * Komparative fordele**


 * || Portugal || England ||
 * Tøj || 4 || 24 ||
 * Vin || 2 || 6 ||

England er bedre end portugal til at producere både vin og tøj. Én mand kan i England producere 24 enheder tøj eller 6 enheder vin om dagen. Portugal kan kun producere 4 enehder tøj eller 2 enheder vin om dagen pr mand. Hvorfor skulle England handle med portugal? Vi siger at vi har 20 arbejdere på begge side.


 * || Portugal || England ||
 * Tøj || 40 || 240 ||
 * Vin || 20 || 60 ||

Det kan måske betale sig at importerer vin fra Portugal, hvis England tager en arbejder fra vin til tøj. Tøj vil får 24 enheder mere og vin går ned med 6. Hvis nu England tilbyder 24 enheder tøj for 6 enheder vin kan Portugal flytte 6 mænd fra tøj ned til vin og få 12 enheder vin i stedet for. Så vil Portugal have 6 enheder vin mere end hvis Porugal ikke havde handlet. England vil være uberørt, men de kunne have bedt om 7 enheder vin i stedet for 6.

Intra-industriel handel er handel mellem forskellige lande med de samme type varer. Inter-industriel handel er det omvendte og der indgår fx handel mellem faktorudrustning. Intra.industriel handel kan fx være at sælge sko og tøj til Italien og så importerer sko og tøj fra Italien. Man vil tænke at det er en ulempe eller en dårlig ide da der er transportomkostninger på. Men der er grunde til at man gør sådan:  -  Manglende konkurrence: Italienske producenter vil prøve at komme ind på det danske marked ved at gå ind med lavere priser. Samme kan Danmark også gøre.  -  Differentiering af produkterne: Producenter eller virksomheder vil importerer og eksporterer varer, hvis Italiens tøj har ry for at være af bedre kvallitet. Grunden til importen er potentielle kunder.  -  Udnyttelse af stor-driftsfordele: Hvis det er nemt at flytte produktionen til et andet land på trods af lave transportomkostninger, fordi at det er omkostningsbesparende at samle produktionen ét sted. Dette kan være knyttet til stor-driftsfordele og specialisering.
 * Intra-industriel handel**

Kilder: (Bog) Samfundsøkonomi